Grænseoverskridende+dimension-+debat!

Hvad er den grænseoverskridende dimension i vores projekt?
Hej, lade in text längst ner i punktlistan tidigare idag. Noterar att den är borttagen. Var det någon konstigt med den? Det är enkelt att se äldre versioner av texten genom att jämföra versioner under fliken "History". /Ellen Det kanske är så att vi var flera som arbetade i dokumentet samtidigt. Tolkar de så. /E.

Kære Ellen Det kan ske at tekst forsvinder hvis der er flere der redigerer samtidigt. Men jeg har samlet de bidrag der var sendt inden 16/9 i et samlet dokument som dukan se på siden"Projektidé". Vi samler op ved mødet i morgen på Interreg, ikke? Mvh Britta (200910)

=== Hej. Det ser spännande ut. Jag vill inte gå in och skapa språkförvirring så jag ger några kommentarer till texten nedan här istället. Det står nu "// I Sverige er skolebibliotekaren enten lærer eller folkebibliotekar //". I Sverige finns ingen separat utbildning till vare sig folkbibliotekarie eller skolbibliotekarie, utan det är något man blir genom en anställning. Meningen kan ändras till: "I Sverige är skolbibliotekarien i regel antingen utbildad bibliotekarie eller lärare. På gymnasieskolan är skolbibliotekarien oftast utbildad bibliotekarie, medan på lägre nivåer finns det fler med lärarbakgrund." Ändra därefter folkbibliotekarie till bibliotekarie. Den andra saken jag tänkte på är skrivningen om forskningen som nu är lite vag och jag är osäker på vad vi vinner på att dela upp den efter land. Kanske kan man istället skriva så här: "Det finns flera intressanta forskningsfält som berör skolbibliotek. Som exempel kan nämnas forskning om lärande, informationssökning och informationskompetenser som bedrivits utifrån ett biblioteks- och informationsvetenskapligt perspektiv (t ex Louise Limberg och Olof Sundin) samt forskning om mediepedagogik och medialisering (t ex Birgitte Tufte och Stig Hjarvad). ===

=
// Et andet væsentligt formål med projektet er at formulere en sammenhængende progression i udviklingen af digital dannelse og digitale medie**- och informations**kompetencer gennem hele uddannelsessystemet. //======


 * Hälsningar**
 * Olof**

=== Giv jeres bud herunder:   Bra formuleringar! Jag skulle också gärna se om vi kunde göra ett tillägg som avser vikten av samarbete skolbibliotekarie / lärare. Ett bra samarbete förutsätter också ett tydliggörande av olika kompetenser och kan ytterligare stärka projektet. Gunnel  Jag tycker att texten är välformulerad och bra beskriver vårt //gemensamma mål.// Har också funderat en del kring //EU: s åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande//, som ju omfattar alla medlemsländer och där jag tycker att aspekterna kring informationshantering/kompetens saknas eller åtminstone behöver utvecklas, kanske kan projektet bidra även till detta. Cecilia  Hej Alla. Det ser mycket bra ut med formuleringar och mål. Tycker att Gunnels och Cecilias tanker är intressanta. Helle  P.S. Jag uppfattar att "på spil" "på spel" kan förstås olika i våra olika språk :-)  ===

=
Projektets formål er at bidrage til at udvikle uddannelsessystemets brug af elektroniske medier i praksis og samtidig generere en øget professionsviden på biblioteksområdet. Formålet er altså dobbelt; vi skal se på, hvordan vi konkret kan hjælpe og forbedre lærerne i deres undervisning i dag og samtidig sikre, at kommende lærere og skolebibliotekarer/medievejledere bliver bedre klædt på til den opgave det er at holde skole i den aktuelle medievirkelighed. I fokus er samarbejdet mellem norske, svenske og danske uddannelsesinstitutioner, der på forskellig måde har arbejdet med digitale medier i et læringsperspektiv. Det kan være undervisningserfaringer knyttet til bestemte fag og aldersgrupper eller vejledningsopgaver knyttet til biblioteksfunktioner. // Forskellige historiske baggrunde, har udviklet forskellige traditioner i landenes bemanding af funktioner omkring skolernes læringscentre/skolebiblioteker. I Sverige er skolebibliotekaren enten lærer eller folkebibliotekar, med deraf følgende forskelligt fokus. Gennemførte projekter har således vist at lærerne overvejende har deres faglige fokus omkring læsning, folkebibliotekarerne omkring medier og informationskompetence. I Danmark arbejdes der på baggrund af Bekendtgørelse om skolebiblioteker i folkeskolen, Undervisningsministeriets bekendtgørelse nr. 174 af 13. marts 1995. Heri anføres at funktionen varetages af lærere der har gennemgået uddannelse til skolebibliotekar eller på anden måde har tilegnet sig de kvalifikationer som opgaven forudsætter. Igennem de senere år ser vi i Danmark en udvikling der peger på at folkebibliotekarer med oprettelsen af såkaldte kombibiblioteker eller via udviklingsprojekter finder vej ind på skolebiblioteker. Også i Danmark er der altså to forskellige professioner med hver deres optik på spil. // // Uden at have en komplet forskningsoversigt klar kan vi antage at der i Sverige og Danmark er forskellige relevante forskningsinteresser på spil. Det ser ud til at der I Sverige foreligger en del forskning omkring informationskompetence og arbejdet med dette felt i skolesystemet. Som eksempler kan nævnes Louise Limberg og Oluf Sundin. I Danmark har der været fokus på mediepædagogik og medialisering. Birgitte Tufte og Stig Hjarvad kan nævnes i den forbindelse. // // Vi ser en klar grænseoverskridende merværdi i at forene de erfaringer vi har i de to lande med hensyn til forskningsresultater og uddannelsessystemernes omsættelse af disse med det mål at udvikle ny professionsviden og – indsigt. Vi har brug for hinanden til udvikling af fremtidig professionel biblioteksfunktion til gavn for eleverne i skolen. Skolerne i begge lande har brug for den kvalificerede anvendelse af og vejledning omkring læringsressourcer i et medialiseret perspektiv som projektet kan etablere. // // I et forprojekt kan vi samle den vidensmængde - teoretisk- og praktisk- som findes i de respektive lande. Gennem fælles webressoucer, en konference, mindre pilotprojekter eller observation, analyser og evaluering af allerede eksisterende indsatser og projekter kan vi begynde at udvikle en fælles forståelse af flydende begreber som ”digital kompetence”,” informationskompetence”, ”skolebibliotek/læringscenter” som optræder i de nationale styringsdokumenter for vore organisationer. // // Et andet væsentligt formål med projektet er at formulere en sammenhængende progression i udviklingen af digital dannelse og digitale mediekompetencer gennem hele uddannelsessystemet. Denne sammenhæng findes ikke i dag. //// Her ser vi mulighederne for et egentligt hovedprojekt. Ved i forprojektet at få belyst den samlede erfaringsmængde omkring feltet, vil det være muligt at udvikle ressourcer og ideer til et overnationalt arbejde med en sammenhængende progression omkring mediedannelsen. // ======

Britta 15/9 2010

 * Ser fördelar med att tillgängliggöra den samlade kunskapsmassa - teoretisk- och praktisk- som finns i de respektive inblandade länderna. Då vi träffades nämndes exempelvis den stora skillnaden mellan gymnasiebibliotekarier och (grund)skolebibliotekarier i Sverige och Danmark. //Det i sig// är kanske inte intressant. Men lägger vi till det faktum att (nationella) styrdokument medför att begrepp som //digital kompetens//, //informationskompetens//, //skolbibliotek// mm tydligare måste definieras och innan dess förstås, omsättas... ser jag stor mening i ett kunskapsutbyte. Det kan (väl?) ske på flera olika sätt: gemensam webbresurs, en konferens, mindre projektpiloter eller observation, analys, utvärdering av redan befintliga satsningar och projekt. /Ellen (I all hast!)
 * Tak Ellen! Du har bestemt fat i noget værdifuldt her, som også var en del af diskussionen på vores workshop, nemlig sammen at skabe ny viden om både funktioner, definitioner af centrale begreber og måske også noget om professionernes selvforståelse. Sidstnævnte er i hvert fald her i DK under forandring. Skolebibliotekaren beskæftiger sig ikke kun med bøger og læsning, folkebibliotekaren ikke kun med informationssøgning og kulturformidling.Medialiseringen udfordrer begge professioner til at skabe forandringer. Hvilke andre institutioner end uddannelserne kunne have glæde af at vi beskæftigede os med det? Hvilke grænseoverskridende værdier vil der være i at gøre den samlede kundskabsmasse tilgængelig for professionerne i vores lande? /Britta, - også et hurtigt indspark!

Kære alle Der er nu svar fra Interreg-sekretariatet. De skriver til os at vores tema sagtens kan falde ind under programmet, men at vi skal uddybe værdien af **//det grænseoverskridende arbejde//**: vi skal altså finde problemstillinger/udfordringer, hvor det ikke går at løse dem nationalt – dvs. man får mere ud af at løse udfordringerne grænseoverskridende med inddragelse af DK, (NO) og SE. Det skal være tydeligt beskrevet. For at tænke det grænseoverskridende ind kan vi arbejde med følgende spørgsmål: Hvorfor vi gør det her? Hvordan? Med hvem? Hvad er forskellene mellem landene? (Vi kan evt. udbygge afsnittet s. 2 under ”projektets formål” samt nederst. s. 2). Hvor kan man supplere hinanden? Hvem efterspørger projektet? (”manglende sammenhængende progression i udvikling af digital dannelse….ønskes af mange”, s.2) I svaret understreges det at vores ansøgning skal være ”gennemsyret” af den grænseoverskridende dimension. Nu får vi altså endnu en chance for sammen at udvikle projektet. Giv jeres bud på den grænseoverskridende dimension i vores projekt her på siden inden den 16/9. Så prøver jeg at skrive det ind i vores ansøgning inden mødet med sekretariatet omkring den 20/9. Jeg glæder mig til at høre fra jer!

Mange hilsner Britta